![](https://i0.wp.com/cdn.xsd.cz/original/27158dfa8a1930ec80496d6dc55c7981.jpg?w=1200&resize=1200,0&ssl=1)
Někdejší šéf československé diplomacie Jan Masaryk se večer před svou smrtí v roce 1948 prudce pohádal se třemi muži, protože nechtěl podepsat neznámý dokument. O dosud tajných detailech, které mění pohled na politikovo úmrtí, informoval redaktor deníku Aktuálně.cz Jan Horák s tím, že Černínský palác má nyní k dispozici nové dokumenty ze zahraničních archivů.
Spotlight News s Janem Horákem: nové informace o okolnostech smrti Jana Masaryka | Video: Jan Horák, Tomáš Klézl
Večer 9. března, dva týdny po komunistickém převratu v Československu, měl ministr zahraničí Jan Masaryk ve svém bytě v Černínském paláci návštěvu. „Tohle pro vás neudělám. Podepíšu všechno, ale tohle ne. Udělám všechno, ale tohle se stane jen přes mou mrtvolu!“ křičel na ně údajně syn prvního československého prezidenta Tomáše Garrigue Masaryka.
To, že o pár hodin později nalezli Jana Masaryka mrtvého, je dobře známo. Informace o vyhroceném rozhovoru s třemi muži ale dosud chyběla. „Nikdo o tom doteď netušil,“ říká v pořadu Spotlight News Jan Horák, redaktor Aktuálně.cz, který informaci o nových materiálech přinesl.
Dokumenty, které ministerstvo zahraničí získalo z archivů z Francie, Velké Británie a Spojených států, jsou založené na svědectví komorníka Bohumila Příhody. To se zásadně liší od toho, které měl říct československým vyšetřovatelům.
„Příhoda při tehdejším vyšetřování řekl našim bezpečnostním složkám, že Masaryka viděl naposledy kolem deváté večer. Nicméně podle tohoto dokumentu ho viděl ještě později, nesl jemu a třem dalším mužům kávu a slyšel tuto hádku,“ vysvětluje Horák.
Identita ani národnost mužů není známá, Příhoda nikoho z nich nepoznal. Masaryk na ně ale křičel česky. „Je předpoklad, že minimálně jeden z těch tří mužů byl Čech,“ dodává redaktor.
Záhadou zůstává také to, co byl zač dokument, který Masaryk odmítal podepsat. „Když jsem se bavil s úředníkem, který má dokumenty k dispozici, přišel s teorií, že šlo o přihlášku do KSČ,“ uvádí Horák.
Nové informace tak povedou k dalším snahám vyjasnit záhadnou smrt významného politika. „Pro historiky bude výzva, aby se s touto novou informací popasovali, ověřili ji, prostudovali. A pak uvidíme, jestli se to zjištění posune někam dál,“ doplňuje Horák.
Sebevražda, nebo vražda?
Po roce 1989 se Úřad pro dokumentaci a vyšetřování zločinů komunismu zabýval okolnostmi smrti Jana Masaryka čtyřikrát. Naposledy případ odložil v únoru 2021 s tím, že Masaryk, který v té době trpěl depresivními epizodami, spadl z římsy pod oknem koupelny. Násilné vyhození z okna vyloučil. Že ale mohl ministra z římsy někdo strčit, připustil.
Různé spekulace o Masarykově smrti živí zvláštní okolnosti z místa. Ministrův byt byl ve velkém nepořádku, v koupelně se nacházely polštáře z ložnice, na spodním rámu okna byly stopy Masarykových fekálií. Poloha ministrova těla z fotek z místa činu neodpovídá tomu, v jaké pozici bylo nalezeno.
Naposledy na základě nových informací oživil verzi, s kterou Úřad pro dokumentaci a vyšetřování zločinů komunismu pracoval a vyloučil, badatel Jaroslav Čvančara letos v březnu. Masaryka podle ní zavraždili vysoký úředník Černínského paláce Jan Bydžovský a plukovník František Fryč v pomstě za to, že Masaryk zůstal v komunistické vládě.